A

C

1 méter

D

E

Seprűnyél

Épület

Épület és Seprűnyél árnyéka

Csúszka használata:
A csúszkát tartalomjegyzék szerinti pontokra állítva
láthatjuk az adott tartalmat.
Tartalomjegyzék:
1. Csúszka használata és tartalomjegyzék
2. Első mérés leírása és ábra
3. Második mérés leírása és ábra
4. Információk

Első mérés:
Ez a matematikai módszer, ezt választottuk egyiknek,
másodiknak, pedig a számunkra legérdekesebb fizikait.
A lényeg hogy megmérjük egy pontosan 1 méter hosszú
seprűnyél árnyékát és pontosan, úgy helyezzük el
hogy a fa árnyékának vége és a seprűnyél árnyákanak
vége egybeessen így két hasonló háromszöget kapunk.
ABC~EDC mert ACB szög és ECD szög egy és ugyanaz,
valamint BAC és DEC derékszögűek, így az Eukleidészi-
Geomatria szabályai értelmében a harmadik szögnek így
ugyanolyannak kell lennnie. Nos tehát a módszer:

Az épület árnyékának hossza, úgy aránylik a seprűnyél
árnyékának hosszához, mint az egy méter az épület
magasságához. Példa:
Ha az épület árnyéka 20 méter, a seprűnyélé pedig
4 méter akkor az épület magassága 20/4=5. Tehát az
épület 5 méter magas. Az ábránkon a minimum magasság
1 méter, a maximum körülbelül 7 méter de a maximum
mérték a nap magasságának függvényében változhat.

Információk:

Csapat neve: Kilincs ami nincs
Csapattagok nevei: Turán Gergő, Gróf Bence
Intézmény: Kecskeméti Bányai Júlia Gimnázium
Tanár neve: Kiss Róbert
Város: Kecskemét (6000)
Ország: Magyarország
Email cím: robekiss@gmail.com

Második mérés:
A hidrosztatikai nyomás segítségét hívjuk,
a ház legalsó pontjától a ház tetejénél magasabb
pontig emelünk egy bármilyen széles oszlopot
amit a ház magasságával
pontosan egy vonalban megöntünk vízzel.
Az alján az oszlopnak lemérjük a nyomást, és
az így kapott értékből ki tudjuk számolni a magasságot,
ily módon:

nyomás / (sűrűség*gravitációs gyorsulás(9,81m/s^2))

x= a mért nyomás
XPa / (1000kg/m^3*9,81m/s^2)

Épület

Nyomásmérő xPa nyomás

\frac{xPa}{1000\frac{kg}{m^2}*9,81\frac{m}{s^2}}

A = (0.48, -1.9)
B_1 = Point(Circle[A, 22])
a = Segment(A, B_1)
C = Point(a)
b = OrthogonalLine(C, a)
c = OrthogonalLine(C, b)
E = (-9.614284075351978, 16.89792721008756)
B = Point(b)
Nap = (-46.37554329729942, 48.757161419209595)
d = Circle(Nap, 4)
e = Ray(Nap, B)
D = Intersect(e, c)
távolságCD = Distance(C, D)
I = (-7.877121224119146, 23.598385095913255)
J = (-0.7217556877829523, 23.598385095913255)
g = Segment(I, J)
f = OrthogonalLine(D, c)
h = Circle(D, Segment[I, J])
G = Intersect(h, f, 1)
i = Line(G, c)
H = Intersect(i, e)
j = OrthogonalLine(H, c)
K = Intersect(c, j)
k = Segment(H, K)
távolságNapg = Distance(Nap, g)
kúpszeletkerületd = Circumference(d)
Pontd = PointIn(d)
l = Segment(B, C)
m = Segment(C, D)
n = Segment(D, B)
távolságBC = Distance(B, C)
távolságIJ = Distance(I, J)
Feladat = 1 (slider from 1 to 4, step 1)
F = (-36.396363861802, 18.819623112717302)
L = Point(Circle[F, 2])
p = Segment(F, L)
q = Line(F, L)
M = (-34.42863833930954, 48.476057773139246)
r = Line(M, q)
N = Point(r)
s = Segment(M, N)
t = OrthogonalLine(N, s)
a_1 = OrthogonalLine(M, s)
O = Intersect(q, a_1)
P = Intersect(q, t)
b_1 = Segment(M, O)
c_1 = Segment(N, P)
Q = (-12.643105768857383, 42.85398485173224)
d_1 = Line(Q, c_1)
e_1 = Line(N, s)
R = Intersect(d_1, e_1)
Nyomásmérő = Intersect(q, d_1)
f_1 = Segment(R, Nyomásmérő)
S = (9.423530447665133, 47.913850480998555)
T = (33.59844400971527, 47.91385048099855)